![Orbán-Putyin találkozó Moszkvában](http://archivum.eloszekelyfold.ro/wp-content/uploads/2021/12/121_orban_putyin_foto_koszticsak_szilard.jpg)
Közös sajtótájékoztatójukon Vlagyimir Putyin reményét fejezte ki, hogy a kétoldalú áruforgalmat – amelyben tavaly konjunkturális tényezők és a szankciók miatt jelentős, 40 százalékos visszaesés következett be – idővel sikerül tartós növekedési pályára állítani. A kedvezőtlen konjukturális tényezők között „a valutaárfolyamok és mindenekelőtt az energiahordozók árának ingatagságát, valamint az Európai Unió által bevezetett oroszellenes szankciókat” említette.
A kétoldalú gazdasági együttműködésről beszélve az orosz vezető a befektetések terén kialakult együttműködésre hívta fel a figyelmet, emlékeztetve arra, hogy az orosz vállalatok által a magyar gazdaságban eszközölt befektetések meghaladják a 1,5 milliárd dollárt, míg a magyar cégek oroszországi befeketései a 2 milliárd dollárt.
Szavai szerint erősödik emellett a két ország együttműködése az ipari termelés és a járműgyártás, az építőipar és a bányászat terén is. Ugyanakkor hangsúlyozta, hogy az energetikai együttműködés prioritás marad a kétoldalú kapcsolatokban, miután Magyarország szénhidrogén-szükségletének kétharmadát Oroszország biztosítja.
Az orosz államfő konstruktívnak jellemezte az orosz-magyar kapcsolatokat, hangsúlyozva, hogy Magyarország régi és megbízható partnere Oroszországnak.
Fontosnak nevezte a kétoldalú tudományos, kulturális, humanitárius és oktatási kapcsolatok szorosabbra fűzését is. Elmondta, hogy utóbbiak keretében Moszkva 120 ösztöndíjat biztosít orosz felsőoktatási intézményekben magyar diákoknak, akik így térítésmentesen vennének részt az oktatásban.
A magyar és orosz régiók közötti kapcsolatok fontosságával kapcsolatban megjegyezte, hogy több orosz régió delegációja tervez látogatást Magyarországra. Az orosz elnök elmondta, hogy létrehoznak egy kormányközi bizottságot, amely gyakorlati támogatást nyújt majd a régióknak projektjeik és kezdeményezéseik megvalósításában.
Putyin arról is beszélt, hogy Moszkva üdvözli a magyar vállalatok részvételét a 2018-as oroszországi labdarúgó-vb infrastruktúrájának megépítésében, és a már megkötött szerződéseket nem fogja felbontani. „Két cég jelentkezett Magyarországról ilyen típusú munkákra” – mondta az orosz elnök nevek említése nélkül. Hozzátette: „Az egyik azóta visszavonta jelentkezését, míg a másik részt vesz ebben az előkészítő munkában. Én abból indulok ki, hogy nemcsak ez a cég, de más alvállakozók is részt vehetnek majd ebben a munkában.”
A sajtótájékoztató végén egy orosz újságíró kérdésére válaszolva Putyin megjegyezte, hogy Oroszország továbbra is kész maradéktalanul teljesíteni a paksi atomerőmű bővítésével kapcsolatban vállalt kötelezettségeit.
„A paksi atomerőművel kapcsolatban: a projekt teljes finanszírozási igénye 12 milliárd euró (mintegy 3700 milliárd forint), amelynek 80 százalékát orosz hitelből kell fedezni” – emlékeztetett az orosz vezető. Hozzátette: „Ma megerősítettem a (magyar) miniszterelnök úrnak, hogy az orosz fél teljes mértékben készen áll a magára vállalt kötelezettségek teljesítésére.”
Nemzetközi kérdésekkel kapcsolatban Putyin egyebek közt elmondta, hogy Orbán Viktorral megtárgyalták az Oroszország és az Európai Unió közötti teljesértékű párbeszéd újraélesztésének lehetőségeit, és méltányolta Budapest erőfeszítéseit e tekintetben.
„Értékeljük a magyar vezetés és Orbán Viktor magyar miniszterelnök ezirányú erőfeszítéseit” – mondta Putyin, aki ugyanakkor megértést tanúsított Magyarország EU-tagságból fakadó helyzete iránt. Szerinte magától értetődő, hogy Magyarország „tartja magát az EU közös politikájához egy sor kulcsfontosságú probléma kapcsán, köztük az Oroszországgal fenntartott kapcsolatok terén is. Megértéssel vagyunk ez iránt.”
Az orosz elnök kitért az Európát sújtó migrációs hullám kérdésére is, hangsúlyozva, annak megoldásához az kell, hogy megsemmisítsék a terrorizmust. A jelenlegi migránsválság gyökere szerinte az, hogy egész térségekben destabilizálták a kormányokat: Észak-Afrikában, Afganisztánban, de más államokban is. „Vissza kell állítani ezekben az országokban az államiságot, a gazdaságot, valamint a szociális szférát, hogy az emberek a saját hazájukban élhessenek, illetve visszatérhessenek oda. Ehhez minden szükséges előfeltételt meg kell teremteni, így legelőször fel kell számolni a terrorizmust, ez pedig az elsődleges feladat” – hangsúlyozta.
Fotó: Koszticsák Szilárd
MTI